Dálkový trek Pekas of the Balkans vede neuvěřitelnou krajinou pohoří Prokletije, také nazývaného Albánské Alpy, a protíná území třech balkánských států – Albánie, Kosova a Černé Hory. Ukrývá nejen divoké hory, ale také malebné horské pastviny a zapomenuté vesničky.
Prokletije – Albánie
Mapa oblasti
Mapa oblasti
Podrobný popis
Dálková trasa „vrcholky Balkánu“ vede jednou z odlehlých a divokých horských oblastí západního Balkánu. Okruh pohořím Prokletije neboli Albánskými Alpami se vine po pasteveckých stezkách až do nadmořské výšky 2300 metrů. Nabízí rozmanité horské scenérie: od zelených údolí, křišťálově čistých jezera, vodopádů, zurčících řek až po odlehlé malebné horské vesničky, ve kterých jako by se zastavil čas. Zkrátka „skrytý poklad“ pro milovníky přírody a turistiky.
Oblast trojmezí Albánie, Kosova a Černé Hory se řadí k jedněm z posledních divokých koutů Evropy, jelikož ještě před dvaceti lety byl region pro návštěvníky téměř nepřístupný. Proto je tato dálková trasa autentickým kulturním zážitkem a dobrodružstvím.
Průvodce po stezce Peaks of the Balkans
Průvodce představuje trasu v 10 denních etapách a obsahuje také návrhy na výlety na okolní vrcholy a návštěvu místních zajímavých míst. Obsáhlý popis trasy je doplněn mapovými podklady a barevnými fotografiemi.
Najdete zde vše, co potřebujete k naplánování úspěšného výletu: návod, jak se na trasu dostat, rady, kdy vyrazit, kde začít trek a co si vzít s sebou, a informace o přeshraničních povoleních. Přílohy obsahují seznamy ubytování, užitečné kontakty a anglicko-albánsko-černohorský slovníček.
Průvodce po stezce Peaks of the Balkans je ke koupi v e-shopu KnihyNaHory.cz
Jednotlivé denní etapy:
ETAPA: Theth → Valbonë
Trasa: 13,9 km | Stoupání: 1068 m m | Klesání: 792 m | Doba chůze: cca 7 h
Túra začíná v centru Theth a pokračuje na severozápad po štěrkové cestě s řekou Theth po naší levé straně. Po pár stech metrech přecházíme po lávce potok a hned na křižovatce se dáme po cestě vpravo. O pár metrů dále jsou ukazatele na Gusinje, Černá Hora a Valbonë, Albánie. Túra pokračuje mírně nahoru po polní cestě, dokud neuvidíme první dům vesničky Gjelaj spolu s mulí stezkou po naší levici. Vydáme se po mulské stezce a strmě stoupáme do lesa, kterým pokračujeme jeden kilometr, až dojdeme na malebnou louku. Toto je příjemné místo k odpočinku.
Naše túra dále vede strmě do kopce severovýchodním směrem a po cca 500 metrech opět vstoupíme do lesa. Po procházce lesem asi 1 kilometr dojdeme k vodnímu zdroji. O pár metrů dále míjíme dřevěný bar, který je v létě otevřen pro pěší turisty. Jdeme po cestě na jihovýchod lesem cca 700 metrů a pak vyjdeme z lesa a pokračujeme na východ do průsmyku Valbona. Tento bod nabízí úchvatný výhled na dvě údolí (Valbonë na východě, Theth na západě).
Sestup do Valbonë začíná severozápadním směrem a poté míří na severovýchod řadou serpentin. Na konci klikatic přecházíme potok. Poté pokračujeme na jihozápad, zatímco cesta vstupuje do otevřené zalesněné oblasti po jasné stezce. Po cca 600 metrech se dostáváme k potoku s pitnou vodou, dobrému místu k odpočinku před závěrečným sestupem do vesnice Rragam. V tomto místě odbočujeme na křižovatce doleva.
V Rragamu naši túru lemují ploty a po naší pravici je vidět údolí Valbonë. Po pár stech metrech chůze vesnicí odbočíme doprava a tato trasa nás vede po štěrkové cestě lemované borovicemi. Toto je hlavní silnice spojující Valbonë s Rragam. Tuto trasu jedeme asi 3 kilometry a túru zakončíme třeba v hotelu Fusha e Gjes. Centrum Valbonë se nachází 3,5 km severovýchodně a lze se sem dostat pokračováním po této cestě.
ETAPA: Valbonë → Cerem
Trasa: 19,8 km | Stoupání: 541 m | Klesání: 382 m | Doba chůze: cca 7 h
Túra začíná u hotelu Fusha e Gjes, který se nachází asi 3,5 km jihozápadně od centra Valbone. Jdeme na severozápad po hlavní (nezpevněné) silnici, která spojuje Rragam s Valbone. Cca 1 kilometr od hotelu přejdeme přes most. O několik kilometrů dále najdeme turistické informační centrum Valbone, které se nachází vedle hlavní silnice poblíž centra obce. Nachází se zde většina penzionů a dalších zařízení. Jďete po hlavní silnici a poté po cca 7 kilometrech odbočte vlevo na křižovatce do vesnice Cerem. Když na této křižovatce odbočíte doprava, trasa vás zavede do vesnice Dragobi a poté do města Bajram Curri.
Na další křižovatce odbočíme doleva a jedeme po štěrkové cestě. Po pár kilometrech překračujeme potok tekoucí přes silnici. Jedeme po štěrkové cestě ještě 2 kilometry a pak překročíme řeku a přiblížíme se k centru Cerem. Cerem je dobrou volbou pro přenocování nebo přestávku v jedné z jeho pohostinných alpských chat. Bydlet se dá v penzionu Hysen Sula.
ETAPA: Cerem → Doberdol
Trasa: 15,6 km | Stoupání: 1025 m | Klesání: 440 m | Doba chůze: cca 6 h
Tento den zahrnuje přesun z Çeremu do Doberdolu, odlehlé pastýřské vesnice přístupné pouze po stezkách pro muly a obydlené pouze v letním období pastevci. Z Çeremu túra stoupá k černohorské hranici, míjí krásnou letní pastýřskou vesnici Balqin a pokračuje údolím Gashi (chráněná oblast) do pastýřské vesnice Dobërdol. Hlavní atrakcí v Dobërdolu jsou ledovcová jezera náhorní plošiny Doberdol-Sulbices.
Tuto stezku lze dokonale rozdělit na dvoudenní túru přespáním v malebné letní pastýřské vesničce Balqin, která se nachází téměř uprostřed stezky. První den je túra 9,1 km a druhý den 6,5 km. Můžete se tam buď utábořit, nebo požádat pastýře o přístřešek. Čerstvé potraviny lze zakoupit přímo u nich. Podél stezky je řada pramenů a potůčků, které jsou bezpečné k pití.
ETAPA: Doberdol → Milishevc
Trasa: 18,2 km | Stoupání: 915 m | Klesání: 980 m | Doba chůze: cca 8-9 h
Túra začíná v nadmořské výšce 1741 m – horská chata Dobёrdol – a stoupá na severovýchod do nadmořské výšky 2210 m na hranici mezi Albánií, Kosovem a Černou Horou. Pokračuje na severovýchod s malým stoupáním a klesáním podél hranice mezi Černou Horou a Kosovem. Na výrazné křižovatce odbočíme doprava (na sever). Cesta po naší pravé straně vede do Babino Polje v Černé Hoře. Na další křižovatce zahněte doleva, opět na sever. Východní cesta vede do Bjeshka e Belegut. Naše trasa vede po západní straně vrcholu Maja e Qenit.
Západní svah Maja e Qenit je strmý, ale krátký (cca 500 m pěší turistika) a je také nejlepší možností, jak se dostat na druhou stranu této hory a vydat se na sever do průsmyku Roshkodolit. V případě, že se vám zdá přechod tohoto horského svahu příliš obtížný, zvažte cestu přes Bjeshka e Belegut do Milishevc, což je delší, ale jednodušší varianta (hlavně po polních cestách).
Z průsmyku Roshkodoli trať klesá a pokračuje údolím. Následně překročíme řeku a pokračujeme po trati ze západní strany. Scházíme šotolinovou cestu do obce Roshkodol. Milishevc se nachází cca 5 kilometrů západně od Roshkodolu a je přístupný po polní cestě. Dnešní túra končí právě v Milishevc, kde můžete přenocovat na vesnických horských chatách.
ETAPA: Milishevc → Reka e Allagёs
Trasa: 16,24 km | Stoupání: 863 m | Klesání: 1277 m | Doba chůze: cca 8-9 h
Tato túra začíná u hlavní silnice vesnice Milishevc a stoupá přímo na sever po stezce pro muly, která překračuje hřeben Bjeshka e Lumbardhit. Zanedlouho se dostáváme na krásnou louku s úchvatnými výhledy na horu Gjeravica (nejvyšší v Kosovu), vrchol Marjashi (jihozápadně od naší pozice) a Milishevc.
Náš výstup na sever je po ne zcela jasné cestě, která vede do průsmyku. Z průsmyku pokračujeme na sever k hoře Guri i Kuq, kterou lze identifikovat podle červených skalních útvarů. Když se přiblížíme k horské stěně, dostaneme se na širokou cestu, která nás zavede do Pusi i Magareve – malé jezero pro dobytek. Jdeme po cestě na sever s jezerem po naší pravici a pak začneme strmý sestup na sever po mezkové stezce. Pak navážeme na polní cestu, po které půjdeme, dokud na křižovatce nezahneme doleva. Túra pokračuje po stezce pro muly lesem.
Náš sestup pokračuje na sever po stezkách pro muly, prašných cestách a pár křižovatkách, dokud nedorazíme do hotelu Rrugova Camp, který se nachází vedle hlavní silnice. Kemp Rrugova je příjemným místem k odpočinku před dokončením tohoto celodenního výletu ve vesnici Reka e Allagёs, která je vzdálená 6,8 km. V cíli dne je možné bydlet v penzionu Mustafa Hakaj ve čtvrti Hokaj ve vesnici Reka e Allagёs.
![Peaks of the Balkans](https://www.svetoutdooru.cz/wp-content/uploads/sites/3/2024/06/011/abenteuer-albanien-9n2bopjky50-unsplash1-880x494.jpg)
ETAPA: Reka e Allagёs → Kuçishtё
Trasa: 23,26 km | Stoupání: 1257 m | Klesání: 1139 m | Doba chůze: cca 8-9 h
Túra začíná výstupem na severozápad přes louku za penzionem Mustafa Nikqiho. Když se přiblížíme k borovicím, odbočíme vpravo (na východ) po stezce pro muly. Trať je po naší pravici lemována plotem a o pár metrů dále odbočujeme na křižovatce doleva. Po několika stech metrech severovýchodním směrem se dostáváme na louku s krásnými výhledy na Reka e Allagёs a okolní hory. Následně přecházíme polní cestu a pokračujeme ve stoupání na severozápad lesem.
Na nedaleké křižovatce odbočíme vlevo, poté pokračujeme na sever, až vyjdeme z lesa a dojdeme na pěknou louku a turistický přístřešek. Toto je příjemné místo k odpočinku.Odtud jdeme na západ po polní cestě do vesnice Pepaj. Cestou na Pepaj jsou podél silnice dva vodní zdroje. Na křižovatce odbočíme vlevo odkud je vidět sjezd do obce Pepaj. Po cca 1 kilometru vidíme hřbitov a na křižovatce o pár metrů dále odbočíme doprava. Klesání následuje velmi mírně po štěrkové cestě, kterou již auta nepoužívají. Po této silnici několik kilometrů dojedeme do obce Drelaj a odtud odbočíme na křižovatce doprava.
Pokračujeme jihozápadním směrem přes vesnici po silnici lemované ploty. Tato cesta nás vede k výjezdu z vesnice a mostu. Přejdeme most a po štěrkové cestě stoupáme podél řeky na sever do krásného kaňonu.Na křižovatce se dejte doleva a pokračujte po stoupající štěrkové cestě na severozápad. Když dorazíte do Dugaivё, nepůjdete po žádné z polních cest; spíše zamíříte na jihozápad po louce, pak na jih k lesu. Po cca 200 metrech začnete klesat po mezkové stezce lesem, která vás dovede do vesnice Kucishtё.
U vesnice se vydáme po polní cestě a pokračujeme jihozápadním směrem, až narazíme na zpevněnou cestu u mostu. V této vesnici stojí za návštěvu katolický kostel, který se nachází na místě zvaném „Church Hill“. Zřícenina tohoto kostela představuje jednu z nejcennějších památek středověkého Rugova. Chcete-li jít do hotelu Guri i Kuq (bod nejblíže ke stezce vedoucí další túry), pokračujte na jih cca 3,8 kilometru.
ETAPA: Kuçishtё → Babino Polje
Trasa: 15,8 km | Stoupání: 1151 m | Klesání: 1109 m | Doba chůze: cca 7-8 h
Dnešní trasa začíná v komplexu Guri i Kuq a jde mírně vzhůru na jih po nezpevněné cestě, aby se později stala turistickou stezkou značenou červenými kruhy. Po cca 2,2 kilometrech výšlapem do kopce se dostáváme k úžasnému ledovcovému jezeru. Místní mu říkají Liqeni i Kucishtёs.
Naše trasa vede na severozápad cca 500 metrů a pak jihozápad. O pár metrů dále se dostáváme k vodnímu zdroji a ledovcovému jezeru Liqeni i Drelajve. Až sem je cesta dobře viditelná, ale poté, co mineme druhé ledovcové jezero, cesta začíná být méně nápadná a vyžaduje dobré orientační schopnosti. Pro tuto část túry se doporučuje GPS zařízení.
Z Liqeni i Drelajve vede trasa na jihozápad do kopce k průsmyku Lugu i Shkodrёs. Průsmyk se nazývá Lugu i Shkodrёs (průsmyk Shkodra), protože býval průsmykem starověké stezky spojující tuto oblast s městem Shkodra v Albánii. Zdroj vody lze nalézt v průsmyku Lugu i Shkodrёs.
Naše trasa pokračuje na jih do kopce cca 400 metrů do průsmyku Jelenka. Odtud můžeme vidět údolí Babino Polje. Túru začínáme jihovýchodně z kopce a po cca 1,5 kilometrech vidíme malé umělé jezírko. Místní jej využívají jako zásobárnu vody pro osly, koně atd. Odtud trasa vede na jihozápad po téměř rovinatém terénu až k průsmyku Ravno Brdo.
Z průsmyku Ravno Brdo máme velmi jasný a krásný výhled na vesnici Babino Polje. Cesta není vždy viditelná kvůli vysoké trávě, ale není těžké se do vesnice dostat, protože na ni máme volný výhled. Cesta pokračuje z kopce a vidíme mnoho pasteveckých salaší. Po cca 1 kilometru sestupu z kopce se dostáváme do vesnice. Poté, co přejdeme most, pokračujeme na severozápad po nezpevněné cestě. Babino Polje je příjemnou možností pro přenocování a je snadné najít ubytování.
ETAPA: Babino Polje → Plav
Trasa: 20,3 km | Stoupání: 719 m | Klesání: 1250 m | Doba chůze: cca 7-8 h
Počínaje křížením stezky v Babino Polje (300 m jihovýchodně od eko-horských chat „Hrid“) a postupujícím lesem vede stezka do živoucí Katun Bajrovica, kde je možné zakoupit domácí jídlo. Odtud pokračuje turistická stezka (v národní síti stezek číslo 542) na západ od Tepsijice podél řeky Hridska Rijeka a vede na východní stranu řeky Hrid (v nadmořské výšce více než 1800 m). Jezero lze obkroužit a jeho západní část nabízí obzvlášť příjemné výhledy.
Jezero Hrid je uznáno jako přísná přírodní rezervace (nejvyšší stupeň ochrany) v rámci národního parku Prokletije a kempování není povoleno. Dále trasa vede k další vyhlídce na Sacirov vrh. Pokračujeme-li po trase číslo 540 v národní síti stezek, dalším bodem je Veliki Hrid. Dolů z kopce Trskavica, kolem chaty Katun Treskavica a podél říčky Treskavica vede lesní cesta, kterou je třeba přejít směrem na Kofilajca.
Stezka vede dále po severním okraji hory Kofiljaca a přes Redzov dol k výstupu z lesa u Kority. Odtud pokračujete po polní cestě vedle asfaltové slinice lemující starou architektonicky charakteristickou osmanskou symetrii města až k kruhovému objezdu v centru Plav. V Plavu lze navštívit Redzepagica kula (věž) a starou dřevěnou mešitu. K dispozici jsou také obchody s potravinami, odpočívadla a možnosti přespání.
ETAPA: Plav → Vusanje
Trasa: 27,4 km | Stoupání: 968 m | Klesání: 2106 m | Doba chůze: cca 10 -11 h
Tato stezka má číslo 552 v národní síti stezek a začíná na kruhovém objezdu před starou mešitou v Plavu a vede směrem do vesnice Zaviš. Tato část stezky je zároveň stezkou pro horská kola. Po stezce dojdete k místu zvanému Radunov laz, kde se nachází pramen pitné vody a nádherné výhledy na jezero Plav, řeku Ljuča a město Plav. Je to vhodné místo k odpočinku. Poté trasa vede po dobré cestě lesem až na kopec Gradec, kde se stezka za druhým obloukem stáčí na jihozápad směrem na Karaula Feratovica (1664 m). Zde vstupujeme na území národního parku Prokletije. Je to také vyhlídka na širší oblast kolem Plavského jezera, pohoří Kofiljaca a na řeku Djuricka.
Z tohoto místa, podél východního svahu kopce Bairak, vede stezka do Katun Paljvukaj. V letních měsících zde mohou návštěvníci ochutnat domácí produkty a zažít místní kulturu. Po 8,5 km pěší túry je to dobré místo pro další přestávku a doplnění zásob vody. Od Radunov laz až po Katun Paljvukaj trasa prochází smíšenými lesy smrků, jedlí a buků, které jsou součástí území národního parku Prokletije. Na západ směrem k vrcholu kopce Bairak (2074 m) vede stezka přes severovýchodní hřeben Maja e Borit do průsmyku Bor, kde se nachází malé jezírko. Dalším bodem je vrchol Bor (2106 m), na který se dostáváme po travnatém hřebeni pokrytém spoustou lesních borůvek, které můžeme ochutnat. Celkem jsme nyní ušli 15,5 km.
Podél 3 menších jezer postupujeme na jihovýchod k jižnímu vrcholu hory Bor (nad Katun Mala Scapica) k vyhlídce hraničního parku (2149 m). Odtud je vidět údolí Cerem, masiv Kolata, jezero Plav na severovýchod směrem k hoře Hajla a pohoří Komovi a Karanfili.Z kopce jižním směrem vede stezka směrem ke Katun Grlata, přičemž míjí řadu zničených vojenských panelových domů. Toto místo je dočasně osídleno v letních měsících a je příjemným místem pro odpočinek nebo kemp, dva vodní prameny se nacházejí v blízkosti Katun. Po dobré cestě (která slouží k přivádění dobytka do Katunu) a třech hodinách chůze dorazíte do vesnice Vusanje, kde lze najít ubytování.
ETAPA: Vusanje → Theth
Trasa: 21,35 km | Stoupání: 1111 m | Klesání: 1437 m | Doba chůze: cca 8 h
Túra začíná ve Vusanje a pokračuje na jihozápad po polní cestě. Po cca 300 metrech najdeme nádherný vodopád vytékající z řeky Grlja. Naše túra pokračuje po polní cestě a po cca 1,4 kilometrech odbočíme doprava, pokračujeme úzkou pěšinkou asi 50 metrů, až dorazíme k další místní zajímavosti – „Modrému oku“. Modré oko je malé jezírko, jehož bohaté zdroje podzemní vody mu dodávají namodralou barvu vody.
Od Modrého oka se stáčíme zpět na polní cestu a jdeme po ní na jihozápad. Po cca 2 kilometrech se dostáváme na pěknou louku.Naše trasa mírně stoupá na jihozápad po stezce, kterou lze snadno sledovat, lemovanou strmými horami. Po cca 2 kilometrech jihozápadním údolím dojdeme k jezeru (Lićeni Gšfars), které může v létě vyschnout.
Jdeme po cestě na jihozápad a po cca 500 metrech se dostáváme k albánské hranici, kde vám pyramida z dob komunismu připomíná, že jste vstoupili do pohraniční oblasti. Na pyramidě je napsán albánský motiv a písmena „RPSSH“. RPSSH je zkratka pro „Albánskou lidovou socialistickou republiku“ (Republika Popullore Socialiste e Shqipёrisё). Od hranic pokračujeme ve stoupání na jihozápad, nejprve dubovým lesem a poté borovým lesem cca 1,4 kilometrů až dojdeme na velmi pěknou louku (Fusha e Ruinicёs). Toto je příjemné místo k odpočinku. U Fusha e Ruinicёs se vodní zdroj nachází v blízkosti letních salaší pastýřů.
Trasa pokračuje po viditelné cestě na jih po rovinatém terénu, který začíná mírně stoupat údolím. Po cca. 1,5 kilometrech se dostáváme k bunkru, za kterým následuje vodní zdroj. Opuštěný objekt v blízkosti vodního zdroje býval vojenským objektem chránícím hranici. Je zde také pěkná louka (She i Bardhё), dobrá volba pro kempování, pokud neplánujete jít přímo do Theth. Z She i Bardhё trasa sleduje mírné stoupání na jih po viditelné cestě. Začínáme klesat několik metrů, když se blížíme k jezeru Pejёs (albánsky: Liqeni i Pejёs nebo Liqeni i Peshkeqes). Od jezera zahájíme výstup na jih a po cca 400 metrech Qafa e Pejёs nabízí úžasný výhled směrem k údolí Theth.
Náš sestup z průsmyku se klikatí na jih po velmi strmé, ale dobře udržované a bezpečné cestě. Tím se dostaneme do údolí Theth. Jak se klesání stává mírnějším, viditelná stezka prochází zalesněnou oblastí borovic. Po cca 1,3 km lesem se dostáváme k vodnímu zdroji. Samotný zdroj se nachází cca 700 metrů před vesnicí Okol v údolí Theth. Z Okol jdeme po polní cestě jihovýchodním směrem přes rovinatý terén, hraničící s řekou Thethi, dojdeme do vesnice Theth. V Okol i Thethu najdete vesnické penziony.
Permit na přechod hranic
V roce 2011 se všechny tři země regionů Peaks of the Balkans dohodly na společných přeshraničních postupech, pokud chtějí turisté překročit hranice zemí v horách. Nyní musí turisté žádat o souhlas alespoň 15 dní předem na příslušných policejních institucích v opouštějící zemi. Požadovaný formulář žádosti, který je k dispozici v místním a anglickém jazyce, je k dispozici na úřadech pohraniční policie, ale je také ke stažení na webových stránkách příslušných institucí. Více informací, jak získat povolení na přechod hranice zde.
Ubytování a jídlo
Příjemné penziony a chaty nabízejí na trase ubytování a chutnou místní kuchyni, ale je možné také kempovat. Region je známý pohostinností svých obyvatel, kterou si můžete vychutnat při pobytu v tradičních domech, které lze najít podél celé délky trailu. Rozmanitost ubytování sahá od tradičních kamenných domů, tzv. „Kulas“, po horské chaty a malé horské chaty, kde vynikající místní jídla připravují přímo domácí. Kdykoli je to možné, důrazně doporučujeme ubytování rezervovat předem, abyste si zajistili místo k pobytu.
Vzhledem k tomu, že stezka vede částečně neobydlenými horskými oblastmi a túry jsou někdy od jednoho ubytování k druhému poměrně dlouhé, důrazně doporučujeme mít s sebou vždy dostatek vody a jídla. Obchody s potravinami jsou velmi vzácné a lze je nalézt pouze ve větších vesnicích nebo malých městech, jako je Pejë nebo Shkodër.